Metoda za procjenu rizika od nesreća u nuklearnim elektranama : magistarski rad - Šinka, Davor (D. Šinka ; Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2000)
Prema sadašnjim spoznajama nije moguće konstruirati potpuno sigurno tehnološko postrojenje. Stoga se nesreća može dogoditi u svakom postrojenju, pa tako i u nuklearnoj elektrani. Zbog prisutne velike količine radioaktivnih tvari, nesreće u nuklearnim elektranama mogu prouzročiti znatne posljedice, i to ne samo unutar postrojenja nego i u užem i širem okolišu. U okviru magistarskog rada razvijena je metoda za kvantitativnu procjenu rizika za zdravlje ljudi od nesreća u nuklearnim elektranama. Nova je metoda nazvana PRONEL. Metoda je namijenjena procjeni rizika od elektrana koje se nalaze na udaljenosti 40 do 1.300 km od odabranog mjesta izlaganja. Zbog toga što se radi o relativno velikim udaljenostima, u obzir se uzimaju samo nuklearne nesreće prilikom kojih bi došlo do ispuštanja najvećih količina radioaktivnog materijala. Tu se ubrajaju nesreće koje uključuju oštećenje jezgre i odmah potom brzo ispuštanje zaštitne zgrade ili njen zaobilazak. Metoda PRONEL primijenjena je u procjeni individualnih rizika od nuklearnih nesreća za građane Zagreba, Osijeka, Rijeke i Splita, kao i kolektivnog rizika za sveukupno stanovništvo Republike Hrvatske. Procjenom je obuhvaćeno 90 energetskih reaktora koji se nalaze na udaljenosti do 1.000 km, a zadatak je bio procijeniti rizike od pojedinih elektrana, tipova elektrana te skupina elektrana formiranih s obzirom na njihovu udaljenost. Rezultati su pokazali da je od četiri analizirana populacijska centra najrizičniji Osijek. Rizici za Zagrepčane su upola manji, a rizici za Riječane i Splićane približno četiri puta manji od onih za Osječane. Najveći doprinos individualnim i kolektivnom riziku daju energetski reaktori “istočne” proizvodnje, i to oni tipa VVER-440 V230 i VVER-440 V213. Identificirane su i tri elektrane koje generiraju rizik bitno veći od ostalih. To su NE Paks u Mađarskoj, NE Bohunice u Slovačkoj i NE Kozloduy u Bugarskoj. Ako bi se nuklearne elektrane prema udaljenosti od mjesta izlaganja podijelile u pet skupina (<50 km, 50-250 km, 250-500 km, 500-750 km i >750 km), za Zagrepčane i Riječane bi najveći rizik predstavljale elektrane na udaljenosti 250-500 km. Za Osječane bi najveći rizik generirale elektrane na udaljenosti 50-250 km, a za Splićane one udaljene 500-750 km. Ključne riječi: rizik, procjena rizika, metoda, nuklearne elektrane, nesreće, posljedice