Eksterni troškovi kao kriterij u izboru lokacije i tehnologije termoelektrane : magistarski rad - Božičević, Maja (M. Božičević ; Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2000)
U magistarskom radu pod nazivom "Eksterni troškovi kao kriterij u izboru lokacije i tehnologije termoelektrane" analizirani su troškovi narušavanja zdravlja ljudi koje je posljedica pogona termoelektrana Hrvatske elektroprivrede. Na temelju godišnje emisije onečišćujućih tvari iz analiziranih termoelektrana, meteoroloških podataka i podataka o onečišćenju prisutnom na području Republike Hrvatske, provedeno je modeliranje atmosferskog transporta sumpornog dioksida, dušičnih oksida, čestica, sumpornih aerosola i dušičnih aerosola te su izračunate prosječne prizemne koncentracije navedenih onečišćujućih tvari. Nakon što su ustanovljene prizemne koncentracije onečišćujućih tvari, analizirani su njihovi utjecaji na zdravlje ljudi izloženih povišenim koncentracijama. Za zdravlje su najopasnije čestične tvari koje su dovoljno malene da ih je moguće udahnuti, a to su tvari čiji je promjer manji od 10 µm. Dijelimo ih u dvije skupine: tvari iz grupe PM10 su tvari čiji je promjer veći od 2,5 µm, a manji od 10 µm; u tu grupu spadaju nitratni aerosoli i 55% čestica nastalih u samom procesu izgaranja goriva. U grupu PM2,5, a to su čestice promjera manjeg od 2,5 µm, spadaju sulfatni aerosoli. Čestice iz grupe PM2,5 opasnije su po zdravlje jer mogu prodrijeti dublje u dišni sustav. Ovisnost porasta broja zdravstvenih poremećaja i porasta prizemne koncentracije čestičnih tvari ustanovljena je u epidemiološkim studijama. Uz pretpostavku konstantne gustoće naseljenosti unutar svake županije ustanovljen je broj ljudi izložen određenim razinama onečišćenja, na temelju čega je procijenjen porast broja zdravstvenih poremećaja koji su uzrokovani onečišćenjem zraka. Na temelju troškova bolničkog liječenja, troškova uzrokovanih izostankom s radnog mjesta te na temelju iznosa koji je pojedinac spreman platiti da bi izbjegao ostvarivanje određenog rizika, svakom od analiziranih zdravstvenih poremećaja moguće je pridružiti njegovu cijenu. Na taj je način ustanovljen trošak uslijed narušavanja zdravlja uzrokovan pogonom razmatranih termoelektrana. Istraženo je kako na trošak uslijed narušavanja zdravlja utječu lokacija izvora onečišćenja, vrsta fosilnog goriva, postupak odsumporavanja dimnih plinova i porast učinkovitosti procesa proizvodnje električne energije. Razmotrena je potreba za uključivanjem ukupnih utjecaja energetskog lanca u analizu troškova uslijed narušavanja zdravlja. Analiziran je mogući doprinos ugljičnog dioksida ispuštenog iz hrvatskih termoelektrana učinku staklenika te su razmotrene štete koje bi mogle biti posljedica izračunatog povišenja prosječne globalne temperature. Ključne riječi: onečišćenje zraka, utjecaji na zdravlje, eksterni trošak, hrvatski elektroenergetski sustav