Utjecaj odgora i zatrovanja ksenonom na točnost predikcije aksijalne raspodjele snage u tlakovodnom reaktoru : doktorski rad - Ječmenica, Radomir (R. Ječmenica ; Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2018)
Proračuni izgaranja na referentnom nivou te na različitim nivoima snage u svrhu određivanja kvantitativnog utjecaja koncentracija 135Xe i 149Sm obavljeni su dvodimenzionalnim spektralnim programom FA2D. Nakon toga formirana je biblioteka korigiranih udarnih presjeka. Paralelno, kontrole radi, dio proračuna ponovljen je programima Polaris i TRITON. Unutar PARCS-a napravljene su preinake s ciljem omogućavanja korištenja korigiranih udarnih presjeka u ovisnosti o trenutnoj i povijesnoj vrijednosti (tokom izgaranja) relativne snage. Da bi se uvidio utjecaj korigiranih udarnih presjeka na reaktivnost (određivanje kritične koncentracije topivog bora) i aksijalnu raspodjelu snage napravljen je globalni trodimenzionalni proračun jezgre NE Krško pomoću dodatno modificiranog programa PARCS povezanog s termo-hidrauličkim programom COBRA-VIP. Dobivene su vrijednosti uspoređene s projektnim i mjerenim vrijednostima za 27. ciklus NE Krško i samo s projektnim vrijednostima za 28. i 29. ciklus. Također, napravljeni su proračuni s pogonskom promjenom snage relevantni za promjenu koncentracije i prostorne raspodjele ksenona i samarija. Utjecaj razmazivanja ekvidistantnih rešetki unutar moderatora zahtijevao je dodatne spektralne proračune. Ekvidistantne rešetke razmazane su na dva načina. U prvom slučaju šest ekvidistantnih rešetki razmazano je unutar 120? dugog centralnog dijela, a jedna rešetka razmazana je unutar 6? duge donje zone sa smanjenim obogaćenjem goriva. U drugom slučaju sedam rešetki razmazano je u sedam različitih aksijalnih regija dugih po 6?, s tim da je prva rešetka, kao i u prvom slučaju, razmazana u donjoj zoni smanjenog obogaćenja goriva. Homogenizirani udarni presjeci za aksijalne i radijalne reflektore napravljeni su programima FA2D, te, opet zbog kontrole, NEWT-om i Polarisom. Utjecaj promjene koncentracije čelika zbog prisustva bafflea unutar reflektorskog elementa na raspodjelu snage određen je na osnovi PARCS-ovih rezultata proračuna 29. ciklusa. Programom FRAPCON-3 dobiven je toplinski odziv za najopterećeniju gorivu šipku, pri čemu su povijest izgaranja i aksijalni profil snage dobiveni iz PARCS-a. Dobiveni rezultati uspoređeni su s odzivom toplinskog modela gorive šipke iz PARCS-a. Analiziran je i utjecaj promjene temperature goriva tokom odgora na rezultate proračuna dobivenih PARCS-om (promjena toplinskih svojstava goriva i zazora u ovisnosti o odgoru). Nakon formirane metodologije projektnog proračuna neutronskih i termo-hidrauličkih parametara jezgre tokom odgora, proračuni su ponovljeni za napredne IRIS i I2S-LWR reaktore. Iako su oba reaktora u stvarnosti bili samo projekti u kojima je FER učestvovao, njihova izvedba, veličina rešetke, nova vrsta goriva i materijala košuljice te predloženi sagorivi apsorberi daju odličnu mogućnost za testiranje predložene metodologije i usporedbu s rezultatima drugih učesnika u projektima koji koriste sofisticiranije alate za proračun.