Šibensko gospodarstvo od sredine 19. stoljeća do 1921. godine - Blažević, Milivoj (Array, 2009)
Šibenik je tijekom svoje gotovo tisućugodišnje povijesti jedno od najznačajnijih gospodarskih središta hrvatskog Jadrana. U gospodarstvu je imao značajnu ulogu, osobito u trgovačkoj, obrtničkoj i industrijskoj preobrazbi Dalmacije tijekom druge polovine 19. i početkom 20. stoljeća. Kao ishodišna točka prometne povezanosti priobalja i šireg područja zaleđa, dijela Bosne, Hercegovine i Like, bio je duži niz godina glavna izvozna luka za drvo i rudna bogatstva. Kao prvi grad u Dalmaciji dobio je električnu energiju od 1895. godine, nakon čega je znatno napredovao industrijski razvoj do 1914. godine. Temeljem podataka iz novih arhivskih izvora moguće je pratiti transformaciju pretežno težačkoga grada prema modernoj urbanoj preobrazbi komunalnog središta s čitavim nizom za to vrijeme recentnih gospodarskih djelatnosti (rudarstvo, brodarstvo, kućna radinost, vinarstvo, proizvodnja tekstila, celuloze, karbida, cijanamida i dr.). Ubrzani razvoj grada od 1860. godine bio je potaknut inicijativom liberalnog dijela obogaćenoga građanskog sloja koji je u Šibeniku postao nositeljem političke ideje hrvatskoga narodnog preporoda. U tom pogledu uspostava željezničkog spoja sa zaleđem, izgradnja novog vodovoda, bolnice, kazališta, nove operativne obale i drugih infrastrukturnih objekata ubrzali su razvoj grada koji je od sredine 19. stoljeća sa 5.000 stanovnika do godine 1918. dosegnuo broj od blizu 15.000 stanovnika