Spolne razlike u općoj informiranosti: razvojni trendovi - Zarevski, Predrag; Gačnik-Del Negro, Romana (1998)
Na razmjerno velikim ciljanim uzorcima učenika završnih razreda
osnovne (N = 1174) i srednje škole (N = 1174) iz različito velikih mjesta školovanja i iz različitih regija Hrvatske školske 1995/6 godine ispitane su spolne razlike u općoj informiranosti. Testovi su sadržavali pitanja iz svih značajnijih područja ljudske znanosti, tehnike, politike, kulture i zabave. Osnovni su sljede}i nalazi:

- sukladno dosadašnjim istraživanjima spolnih razlika u općoj informiranosti na našoj populaciji (Stanuga, 1987; Zarevski 1987; Novačić 1989) učenice završnog razreda osnovne škole pokazuju bolje poznavanje kulture i umjetnosti, zabave, mode i estetike, te medicine. Učenici su pak bolje informirani u području političkih zbivanja, osobito povezanih uz ratna zbivanja; sporta i šaha; tehnike, te povijesti i zemljopisa. U čak 75% čestica učenice i učenici VIII. razreda osnovne škole ne razlikuju se statistički značajno prema općoj informiranosti. Nađene spolne razlike imaju vjerojatno porijeklo u ranom učenju po modelu spolnih stereotipa;

- maturantice srednje škole su bolje informirane o svijetu zabave i mode, medicini i sadržajima koji spadaju u kulturu i umjetnost. Maturanti su bolje upoznati sa svijetom znanosti i tehnike, sportom, politikom i kriminalistikom. Za razliku od uzrasta zavr{nog razreda osnovne škole, u gotovo polovici čestica testa opće informiranosti uz vrlo strog kriterij za napuštanje nul-hipoteze o nepostojanju razlika u populaciji, nađena je statistički značajna razlika u funkciji spola. To upu}uje na pretpostavku o stvaranju snažnog spolnog identiteta i preuzimanju spolne uloge već koncem adolescencije.

Razmotrene su i posljedice postojanja spolnih razlika u česticama testova opće informiranosti na pristup pri konstrukciji tih testova.
Projekt MZOS
HRV