Avari : osvrt na njihovu etnogenezu i povijest - Heršak, Emil (Array, 2002)
U svome radu autori daju opširan pregled etničke povijesti Avara počevši od njihovih preteča na granici Kine. Donose podatke iz kineskih izvora te europsku povijesnu građu. Podrijetlo Avara skiciraju od razdoblja Ruorana do krize u doba uspona prvih turskih kaganata u srednjoj Aziji. Polazeći od uobičajene tipologije euroazijskih nomadskih naroda, autori vide Avare kao složenu skupinu sastavljenu od različitih etničkih fragmenata: Heftalita i različitih srednjoazijskih iranskih skupina koje su već bile asimilirane od ogurskih Turaka, potomaka prijašnjih Huna, vjerojatno stanovitih mongolskih elemenata vezanih uz prvobitne Ruorane, zatim pricrnomorskih Bugara, možda i nekih ugarskih populacija. U završnoj fazi u doba naseljavanja Avara u Panoniji s njima su se stopili i dijelovi germanskih i slavenskih plemena. U nastavku teksta opisuje se povijesni tijek prvoga i drugog avarskog kaganata (tj. kaganata u doba Bajanove dinastije i kaganata u razdoblju privremene obnove nakon poraza Avara pod zidinama Carigrada u prvoj četvrti sedmog stoljeća poslije Krista). Osobito se ističu složeni odnosi s Bizantom, Slavenima, Langobardima i s Francima, pod čijim će udarima napokon nestati samostalna avarska država u Panoniji. Autori se osvrću i na odnose Avara s Hrvatima, a povijesni izvori izričito tvrde da se jedna avarska skupina zadržala u Hrvatskoj barem do sredine 10. st. Avare su napokon apsorbirali novi došljaci u Panoniju, ađari te okolni narodi, uglavnom Bugari i Hrvati. No, Avari ostaju i dalje etnopovijesna enigma. Nije ni danas moguće točno odgovoriti na pitanje tko su zapravo bili Avari. Dugoročno gledano, vjerojatno su bili politički nasljednici ruoranske države, ali na osnovi oskudnih jezičnih pokazatelja možemo zaključiti da su prvobitnu jezgru koja je napustila srednju Aziju tvorili ogurski narodi, s jakim iranskim supstratom. Avari su odigrali ključnu ulogu i u slavenskim seobama prema jugoistočnoj Europi.