Opća informiranost pripadnika različitih socio-demografskih skupina - Zarevski, Predrag (Array, 2002)
Na uzorku od 1653 ispitanika razmjerno ravnomjerno podijeljenih u tri stratuma po mjestu školovanja (Zagreb, veliki grad: Rijeka i Osijek, te manji grad: Sl. Brod, N. Gorica i Imotski), vrsti škole koju pohađaju (gimnazija, četvero- i trogodišnja stručna škola) i spolu, primijenjena je nova verzija Testa opće informiranosti koja sadrži 125 pitanja iz različitih područja informiranosti kao što su to: zemljopis, povijest, biologija i medicina, politika, umjetnost, sport i zabava, astronomija, tehnika i informatika, svakodnevni događaji i pojmovi i sl. (Zarevski, 2001). Pokazalo se da opća informiranost mladih u našem društvu postaje sve više neovisna o dva značajna socio-demografska faktora: spolu i mjestu školovanja. Naime, u istraživanjima koncem 80-ih i polovicom 90-ih godina su opažane znatne razlike prema tim faktorima u općoj informiranosti (Novačić 1987 ; Stanuga, 1987 ; Zarevski, 1987 ; 1993 ; 1995a) Značajan egzogeni faktor pripisanog socio-ekonomskog statusa pokazuje očekivanu nisku, ali značajnu povezanost s općom informiranošću. Velike razlike u općoj informiranosti su, sukladno pretpostavci o spontanoj autoselekciji pri odabiru škole, kao i općem intelektualnom ozračju u različitim vrstama škole, dobivene jedino prema vrsti škole koju pohađaju ispitanici - gimnazijalci su uspješniji od učenika stručnih škola, koji se također međusobno razlikuju s obzirom na to pohađaju li četvero- ili trogodišnji program.