Neki aspekti odnosa ljudi i okoliša na granici habsburškog i osmanskog imperijalnog sustava u ranome novom vijeku: na primjeru koprivničkog područja u 16. i 17. stoljeću - Petrić, Hrvoje (2005)
Razvitak Podravine u 17. stoljeću stvoriti će socioekonomski i kulturni prostor, koji će biti osnovica kasnije pa dijelom i današnje prostorne organizacije te njegove naseljenosti. U zapadnim dijelovima Podravine dolazi do intenzivnog rasta ukupnog broja stanovnika već u prvoj polovici 17. stoljeća. Na drugoj strani, istočniji će krajevi bliži Osmanskom Carstvu, znatnije povećanje ukupnog broja stanovnika osjetiti tek u drugoj polovici 17. stoljeća. Ovdje je dan prikaz međuodnos čovjeka i okoliša na granici habsburškog i osmanskog imperijalnog sustava u ranom novom vijeku. Za primjer je uzet pogranični prostor uz rijeku Dravu s habsburške strane. Kako ovaj prostor obuhvaća prvenstveno dolinu rijeke Drave kao termin za obrađivanu regiju uzet je Podravina odnosno Podravsko višegraničje. Središte područja koje je obrađeno u članku je prostor oko slobodnog i kraljevskog grada te vojnokrajiške utvrde Koprivnice. U ovoj &laquo ; ; case study&raquo ; ; može se vidjeti primjer odnos čovjeka i okoliša na pograničnom području u ranome novom vijeku. Kronološko težište je na razdoblju 16. i 17. stoljeća, kada je ovaj prostor bio pogranični i s habsburške i s osmanske strane. Također je moguće uočiti kako je pograničnost utjecala na međuodnos ljudi i okoliša. Stjecajem povijesnog razvitka i niza drugih faktora, povoljan geografsko-prometni položaj, kao i razmjerno pogodna prirodno-geografska osnovica na ovom prostoru nisu tijekom 17. stoljeća u potpunosti ni cjelovitije bili valorizirani zbog zapuštenosti obradivog tla i dominacije šuma. Teško je utvrditi dužinu trajanja neobradivosti tla, ali se vjerojatno može govoriti o višedesetljetnom procesu. S obzirom na osobine prirodne osnovice glavninu koje čine rijeka Drava i pobrđe Bilogore, ovaj kraj je od pamtivijeka bio prvenstveno poljoprivredno područje s elementima tradicionalnog, autarkičnog agrara.
Projekt MZOS
HRV