Venecijanski 'mali majstori' u franjevačkim samostanima Bosne Srebrene - Cvetnić, Sanja (2008)
Bosansko-hercegovačka slikarska baština (sačuvana u franjevačkim samostanima) otkriva ista imena i pojave kao i dalmatinska slikarska baština, te posjeduje zajednički okvir venecijansku slikarsku školu. Umjetnici poput Francesca i Gian Antonia Guardija slavni su autori djela iz Bosne Srebrene, ali većina slika pripada tako zvanim » ; malim majstorima« ; . Tri djela analizirana u članku otkrivaju različite aspekte veza između Venecije i Bosne i Hercegovine od XVI. do XVIII. stoljeća. Neobjavljena mala slika Bičevani Krist kopija je središnjega dijela Bičevanja Krista venecijansko-rimskoga slikara Sebastiana del Piomba u Kraljevoj Sutjesci (za koju je Michelangelo napravio pripremni crtež). Ista tema, uzor i predložak objavljeni su za sliku Bičevanje Krista u Zadru, a središnji motiv ponavlja i venecijanski » ; mali majstor« ; Bartolomeo Litterini na oltarnoj pali u Abano Terme (Padova). Stigmatizacija sv. Franje u Humcu (Ljubuški) novi je prijedlog katalogu djela Giovannija Battiste Augustija Pitterija, slikara čiji je opus vezan uz dalmatinske naručitelje. Za zavjetnu sliku Bogorodica sa sv. Rokom i sv. Sebastijanom, franjevcem i skupinom vjernika koju je naslikao Sebastiano Devita 1784. godine autorica u članku analizira kontekst narudžbe, odnosno povoda zavjeta tijekom epidemije kuge (1782.-85.) koja se iz Bosne proširila u Dalmaciju a zabilježena je u izvještajima fra Jakova Baltića, Mule Mustafe Ševkija Bašeskije i Paola Pinellija. Prema bilješkama u franjevačkim ljetopisima moguće je i za druge slike razumjeti naručiteljsku vezanost bosansko-hercegovačkih franjevaca uz iste slikare čija su djela sačuvana u Dalmaciji, jer u svakoj su godini zabilježena putovanja na područje vladavine Serenissime i druga središta Apeninskoga poluotoka, zbog školovanja, rada, na liječenje ili … u nabavu opreme crkava.
Projekt MZOS
HRV