Les sites de l'eglise Sainte-Cecile et de l'ancienne agglomeration de Guran en Istrie (Croatie): huitieme campagne de fouilles archeologiques - Terrier, Jean (Array, 2010)
U članku su sistematično opisani rezultati osme kampanje arheoloških istraživanja na području srednjovjekovnoga naselja Guran u južnoj Istri, koja se odvijaju u sklopu zajedničkoga znanstvenog projekta Međunarodnoga istraživačkog centra za kasnu antiku i srednji vijek Sveučilišta u Zagrebu i Sveučilišta u Ženevi. Tijekom ovogodišnje kampanje, nastavljena su istraživanja na području naselja, te istraživanja crkve Sv. Cecilije, koja je smještena otprilike 500 m sjeverozapadno. Osim detaljne analize i preciznog kronološkog određivanja građevnih faza sakralnih zdanja, cilj ovoga znanstvenog projekta je proučavanje pitanja naseljavanja i organizacije ruralnog prostora južne Istre tijekom kasne antike i srednjega vijeka. Usporedo s istraživanjima, izvedeni se konzervatorski radovi na i oko istražene crkve Sv. Šimuna koja se planira uklopiti u arheološki park čije je uređenje predviđeno po završetku istraživanja. Provedene aktivnosti predstavljaju nastavak promocije i prezentacije projekta te rezultata istraživanja, koji su već djelomično predstavljeni u Palači Betica u gradu Vodnjanu. Na prostoru srednjovjekovnog naselja Guran, čiji su ostaci pronađeni na manje od 100 m jugozapadno od trobrodne bazilike, nastavljena su iskopavanja područja koje je raskrčeno i djelomično istraženo u prethodne dvije kampanje, a nalazi se unutar zidina naselja, istočno od monumentalnih vratiju. Zidovi prostorija pokazuju kompleksnu relativnu kronologiju koja je tek djelomično razjašnjena tijekom ovogodišnje kampanje, a apsolutnu dataciju je još uvijek nemoguće predložiti. Otkriveni kompleks (sl. 4, B) se ustvari sastoji od dva okomito postavljena krila s nekoliko prostorija, od kojih jedno prati liniju zidina. Utvrđeno je nekoliko faza razvoja cjeline, od kojih zadnju treba smjestiti u vrijeme neposredno prije napuštanja naselja (XV. stoljeće) kada je izgradnjom građevine C2 ta cjelina povezana s prostorijom C1 (sl. 4). Najstarijom pak fazi pripada zid ST 42 izveden pomoću priklesanih kamenih blokova koji omogućuju gradnju relativno pravilnih zidova. Međutim, takvom su tehnikom građeni i svi ostali zidovi, dakle ona ne predstavlja kriterij datacije, koju će omogućiti tek buduća istraživanja. U sljedećoj su fazi izgrađene prostorije C5, C8 i C6 koje tvore dva krila građevine koja omeđuje dvorište c (sl. 5). Iako su utvrđeni nivoi podnica svih prostorija, tek je prostoriji C6 bilo moguće djelomično utvrditi unutarnju organizaciju prostora. Na temeljnu nekih indicija moguće je pretpostaviti da su otkrivene prostorije služile kao prostor za stanovanje i smještaj namirnica i stoke. Tijekom istraživanja otkriven je i dio nove građevine C9 koja se nalazi jugoistočno od opisanog kompleksa (sl. 5). Čini se da je građevina djelomično ukopana u teren, a pregradni zid je dijeli u dva prostora jednake širine. Iako je teško precizno odrediti vrijeme njezine izgradnje, ono zasigurno prethodi proširenju gore opisanoga kompleksa, koje karakterizira izgradnja prostorije C7 (sl. 5). Ta je prostorija izgrađena u produženju sjevernoga krila kuće, zidovi su joj zaobljeni i čini se da je bila namijenjena čuvanju stoke. Na nju je prislonjen zid u kojem je na temelju pronađenih tragova za fiksaciju vratiju identificiran ulaz u dvorište l (sl. 5, sl. 9). U dvorište stambenoga kompleksa ulazilo se iz ulice koja vodi do novih gradskih vratiju m (sl. 5). Ta se ulica nastavlja prema jugu, te ju je moguće djelomično prepoznati i u još neraskrčenom dijelu lokaliteta. Novootkriveni ulaz u naselje, za razliku od onoga glavnog, nije bio naknadno zazidan. Trenutno je nemoguće tvrditi da li su oba funkcionirala istovremeno ili se pak novi probija nakon zazidavanja monumentalnog ulaza u naselje. Naposljetku su predstavljeni rezultati pete kampanje arheoloških istraživanja crkve Sv. Cecilije, koja je smještena na otprilike 500 m sjeverozapadno od naselja. Nastavljeno je istraživanje sjeverno od crkve, gdje su tijekom prošlogodišnjih istraživanja pronađeni ostaci antičkih i kasnoantičkih prostorija, dijelovi villae rusticae, koja prethodi izgradnji sakralnoga zdanja. Također su nastavljena istraživanja zapadno od pročelja crkve te je započeto uklanjanje nasipa s njezine južne strane. Na temelju rezultata ovogodišnjih istraživanja utvrđeno je da je sjeverni zid crkve izgrađen nad južnim zidom antičke prostorije koja je prostirala zapadnije i istočnije od crkve. Njezinu je izgradnju moguće smjestiti u vrijeme Augustove vladavine. U kasnoj antici dolazi do brojnih pregradnji i prenamjena prostorija antičke villae rusticae što je potvrđeno iskopavanjima na zapadnome dijelu antičke prostorije koji je vjerojatno služio za razne aktivnosti – tragovi gorenja, jama, peći (sl. 18, ST 58 i 60) – koje zasad ne možemo u potpunosti definirati. Međutim na temelju analiza uzoraka organskog porijekla ti su slojevi, koji su bili bogati keramičkim materijalom, datirani u razdoblje od početka V. do sredine VII. stoljeća. Za sljedeću kampanju predviđen je nastavak istraživanja crkve Sv. Cecilije i njezine neposredne okolice, odnosno prostora južno i zapadno od postojeće građevine. Planira se i otvaranje veće sonde unutar prostora svetišta, kako bi se utvrdilo eventualno postojanje kasnoantičke ili ranosrednjovjekovne crkve na što upućuju brojni dosad pronađeni ulomci skulpture. Također se planira nastavak započetih istraživanja srednjovjekovnoga naselja kao i nastavak obrade pokretnoga materijala.