Globalizacija i hrvatski kôd - Heršak, Emil (Array, 2001)
Globalizacija se može shvatiti kao razmjena različitosti na svjetskoj razini, što bi moglo biti vrlo poticajno za društveni razvitak. Međutim, ta je razmjena prečesto nejednaka. Pobornici globalizacije ne vide da povezivanje svih ljudi svijeta, što oni žele, ima specifične kulturne, poltičke i gospodarske značajke. Globalizacija uglavnom govori engleski, iako je engleski jezik i strukturno nezgrapan za ulogu koja mu se pripisuje. Prije ili kasnije, Hrvatska i većina Evrope naći će se u regionalnoj zajednici s granicama mnogo dalje prema istoku i jugu nego što se danas pretpostavlja. Tada će i teze o hrvatskim osobitim vezama sa Zapadom postati manje važne u odnosu na potrebe iskorištavanja prednosti vlastitih kulturnih i društvenih identiteta. Hrvatska je premala da bi prisilila stvaralačke sposobnosti svojih građana u fiksne kalupe, ali je ujedno i velika u smislu svojih unutarnjih različitosti, koje bi trebalo poticati, jer mogu poslužiti kao zalihe za kreativnost.