Historia Salonitana post Thomam – recepcija Salonitanske povijesti do prvotiska - Matijević-Sokol, Mirjana (Array, 2009)
Autorica analizira spise (Pacta conventa, Historia Salonitana maior) i djela autora humanističke historiografije (Šižgorić, Pribojević, Orbini, Mrnavić, Zavorović i druge) koja su nastala kroz četiri stoljeća odnosno od vremenu poslije Tome Arhiđakona pa do prvotiska njegove Salonitanske povijesti 1666. u djelu Ivana Lučića Luciusa De regno Croatiae et Dalmatiae libri sex pokušavajući utvrditi koliko je i kako Salonitanska povijest bila poznata intelektualnoj eliti ondašnjih kulturnih središta. Na osnovi „citiranosti“ u djelima pisaca ili na temelju „posudbe“ čitavih poglavlja koji su okosnica za sastavljanje sasvim novih spisa dolazi do zaključka da je Toma Arhiđakon uživao veliki ugled u humanističkim sredinama dalmatinskih gradova, osobito onoj šibenskoj kao i da su neki Tomini toposi osobito odgovarali humanističkom svjetonazoru koji svoje uporište nalazi u antičkom svijetu i njegovim autorima gradeći pri tom nove ideologeme.