Kalkovi - jedan oblik jezičnoga posuđivanja u hrvatskom i drugim slavenskim jezicima - Turk, Marija; Sesar, Dubravka (2009)
Slavenski jezici koji pripadaju istočnome ili zapadnome kulturno-civilizacijskom krugu pokazuju različit odnos prema kalkiranju, koji je, ovisno o društvenim prilikama, bio povezan i s purističkim nastojanjima. Istočnoslavenski su jezici, uključujući i južne koji pripadaju istoj povijesnojezičnoj i civilizacijskoj grupaciji, u procesu normiranja bili otvoreniji prema posuđenicama ili preuzimanju neslavenskih europeizama posredstvom drugih slavenskih jezika. Jezici koji pripadaju zapadnom kulturno-civilizacijskom krugu pokazuju različit odnos prema kalkiranju. Poljski je imao najravnomjerniji razvitak i najmanje potrebe za kalkiranjem, a češki je za kalkiranje bio potpuno otvoren. Slovenski je bio u sferi izrazitoga njemačkoga i češkoga utjecaja, a slovački mađarskoga i češkoga. Hrvatski je jezik, pokazujući tek djelomičnu tolerantnost prema kalkiranju, bio u sferi njemačkih, talijanskih i mađarskih utjecaja. Pojedini su slavenski jezici, zahvaljujući visokom stupnju svoje standardnosti u pojedinim razdobljima procesa standardizacije, mogli preuzeti i posredničku ulogu u kalkiranju.
Projekt MZOS
Projekt MZOS
Projekt MZOS
HRV