Izraženost kontekstualnih utjecaja kao osnovica procjene valjanosti dviju metoda pri mjerenju intenziteta boli - Kolesarić, Vladimir (Array, 2004)
Mjerenje intenziteta boli primarno je problem koji se javlja u zdravstvenoj praksi jer je doživljaj boli vrlo čest pratilac poremećenog zdravstvenog stanja. Izmjeriti nečiji doživljaj intenziteta boli od velike je važnosti kako pri dijagnosticiranju bolesti tako i pri evaluaciji tretmana bolesti. Zbog naglašene višedimenzionalnosti doživljaja boli, mjerenje intenziteta boli opterećeno je različitim &laquo ; ; ; kontekstualnim&raquo ; ; ; čimbenicima, više nego ostali senzorni modaliteti. U ovom radu pokušali smo dati prilog izbora što bolje metode za mjerenje boli, pod temeljnom pretpostavkom da je bolja ona metoda koja je manje osjetljiva na različite vrste kontekstualnih čimbenika. U tu svrhu proveli smo laboratorijsko istraživanje koristeći dvije metode za procjenu intenziteta boli. Jedna metoda je primarno psihofizička (teorijsko spoznajna) a druga je inačica skala kategorijalnih procjena, više karakteristična za primjenu u konkretnim zdravstvenim ustanovama. U istraživanju je sudjelovalo 15 sudionica, studentica prve godine psihologije. Sve su sudionice procjenjivale intenzitete podražaja pomoću dvije metode – metode apsolutnih procjena i metode kategorijalnih procjena. Podraživanje je bilo električnom strujom i to u rasponu intenziteta od ne-bolnih do bolnih. Nacrt istraživanja uključivao je i manipulaciju podražajnim kontekstom, koja se sastojala u tome da su ispitanice procjenjivale iste intenzitete podražaja jednom u nizu slabijih podražaja, a drugi put u nizu jačih podražaja. Sudionice istraživanja su nakon provedenog mjerenja iskazale svoj sud o metodi koju preferiraju u ovakvom ispitivanju i razloge takvog stava. Rezultati su pokazali da se s obje metode dobiva jasno razlikovanje svih 15 upotrijebljenih intenziteta. Metoda kategorijalnih procjena bila je nešto više ovisna o kontekstualnom utjecaju, tj. isti podražaji koji su jednom bili sastavni dio jačeg niza procijenjeni manje intenzivnim (bolnim) nego kada su bili sastavni dio slabijeg niza. Izračunate su i povezanosti između procjena pojedinog intenziteta podražaja između dviju metoda. Povezanosti su načelno bile nulte ili blago pozitivno povezane, što upućuje na velike interindividualne razlike, s obzirom da na skupnoj razini postoji jasno slaganje prosječnih procjena između dviju metoda.