Vokalski prostor djece s umjetnom pužnicom - Tomić, Diana (2007)
Umjetna pužnica, kao napredno slušno pomagalo, pomaže pri boljoj percepciji i proizvodnji govora. Cilj ovog rada bio je odrediti formantske vrijednosti, odnosno voklaski prostor, djece s umjetnom pužnicom (UMP), te ih usporediti s formantskim vrijednostima djece s klasičnim slušnim pomagalima (SP) i s vrijednostima za čujuću djecu (KS). U istraživanju je sudjelovalo 47 ispitanika podijeljenih u tri skupine: skupina djece s umjetnom pužnicom (N=25, skupina djece s klasičnim slušnim pomagalom (N=11) i kontrolna skupina (N=21). Prosječna dob ispitanika po skupinama bila je 11, 8 (u skupinama UMP i KS) i 12, 8 godina (u skupini SP). Testiranje se sastojalo od pet vizualnih podražaja koji su bili prezentirani istovremeno i zvučnog podražaja koji je slijedio za vizualnim. Nakon što su dobila zvučni podražaj, djeca su trebala ponoviti i pokazati ono što su čula. Izmjereni su F1 i F2 za vokale hrvatskog jezika za one odgovore u kojima je podražaj točno izgovoren i pokazan. Vrijednosti formanata uprosječane su za svaku skupinu. Rezultati pokazaju da je vokalski prostor djece s umjetnom pužnicom veći od vokalskog prostora djece s klasičnim slušnim pomagalima čije se vrijednosti formanata za sve vokale grupiraju u središnjem dijelu spektra. Najveće razlike među skupinama vide se za vrijednosti F2, koji je kod djece s klasičnim slušnim pomaglom nepokretan, dok je kod djece s umjetnom pužnicom bliži vrijednostima kontrolne skupine. Kod implantirane djece najveća odstupanja od čujuće populacije javljaju se kod niskih vokala /o/ i /u/, zbog problema u percepciji. Ipak, ukupni rezultati analize formanata pokazuju da su vrijednosti ispitanika s umjetnom pužnicom značajno bliže vrijednostima čujuće populacije od vrijednosti formanata ispitanika s klasičnim slušnim pomagalom. Općenito, osobe s ugrađenom umjetnom pužnicom zbog bolje slušne percepcije imaju i bolju proizvodnju.
Projekt MZOS
HRV