Prevođenje u EU - Seljan, Sanja (2008)
Europska unija od 1.siječnja 2007. godine ima 23 službena jezika prema Uredbi Europske komisije (bugarski, češki, danski, nizozemski, engleski, estonski, finski, francuski, njemački, grčki, irski, mađarski, talijanski, latvijski, litavski, malteški, poljski, portugalski, rumunjski, slovački, slovenski, španjolski, švedski). Veliki dio sastanaka kojima prisustvuju predstavnici zemalja vode se na svim službenim jezicima EU. Svi službeni jezici imaju jednaku vrijednost, svaki dokument, zakon EU prevodi se na sve službene jezike EU kako bi se svaka zemlja članica mogla koristiti dokumentom na vlastitom jeziku kako bi se poštivala načela višejezičnosti i otvorenog pristupa. Postoje razne prevoditeljske službe koje prevode pisani materijal za razne institucije i tijela EU kao što su Europski parlament, Vijeće EU, Europski parlament, Komisija EU, Europski sud, Europski revizorski sud, Europska središnja banka, Prevodilačka služba za tijela EU i dr. Osnovana je Opća uprava za prevođenje Europske komisije koja okuplja oko 2.350 profesionalaca, od čega 1.750 prevoditelja s uredima u koji prevode većim dijelom u Bruxellesu, a manjim u Luksemburgu. To je ujedno i najveća je prevoditeljska služba na svijetu čemu svjedoči podatak da dnevno dolazi oko 700 zahtjeva za prevođenje. Ured za službene publikacije svakodnevno izdaje Službeni list EU u kojem se objavljuju svi zakonodavni tekstovi. Pri svakodnevnom prevođenju pisanih tekstova koriste se različite vrste prevodilački pomagala kao što su terminološka pomagala (IATE, EURLex, Europa glosar, Eurovoc i dr.), prijevodna memorija (lokalna i centralna), programi za strojno prevođenje i za prepoznavanje govora. IATE je baza podataka stručnih izraza u EU te sadrži 1, 4 milijuna višejezičnih unosa. EUR-Lex nudi besplatan pristup zakonima EU. Europa glosarij sadrži 233 pojmova vezanih uz europske integracije te institucije i aktivnosti Europske unije. Eurovoc je višejezični tezaurus koji pokriva područja aktivnosti EU te pruža sredstvo indeksiranja dokumenata u dokumentacijskim sustavima europskih institucija i njihovih korisnika. Prijevodna pomagala uključuju i online rječnike, glosare, prepoznavatelje jezika i dr. Prikazom postojećeg stanja prevođenja i primjenom prevodilačkih alata neophodno je započeti s aktivnostima za izgradnju resursa i alata za hrvatski jezik, kako bi se omogućilo postepeno integriranje u europsko okruženje.