Ličnost i socijalno poželjno odgovaranje: možemo li razdvojiti egoističko i moralističko iskrivljavanje? - Galić, Zvonimir (Array, 2008)
Novija istraživanja pokazuju da iskrivljavanje u doživljavanju i opisivanju sebe nije jednodimenzionalno (poželjno-nepoželjno) nego se grupira u dvije sadržajne domene: egoističku i moralističku. Egoističko iskrivljavanje odnosi se na težnju pojedinca da ističe vlastitu talentiranost i društveni značaj, a moralističko na pretjeranu tendenciju prikazivanja iznimno dobrom osobom koja se pažljivo pridržava normi i izbjegava društveno neprihvatljiva ponašanja. Oba oblika iskrivljavanja očituju se u samoiskazima ispitanika na upitnicima ličnosti i skalama socijalno poželjnog odgovaranja. U prostoru osobina ličnosti, egoističko iskrivljavanje odražava se u isticanju vlastite ekstrovertiranosti, intelekta i emocionalne stabilnosti, a moralističko u pretjerivanju u vlastitoj ugodnosti i savjesnosti. Prema Paulhusu (2006) obje vrste iskrivljavanja imaju svjesne i nesvjesne aspekte, a moguće ih je izmjeriti skalama novo-konstruiranog Sveobuhvatnog inventara socijalno poželjnog odgovaranja (CIDR). Cilj našeg rada je provjeriti pretpostavku da je prikazivanje u socijalno poželjnom svjetlu moguće razdvojiti na moralističko i egoističko iskrivljavanje. U tu svrhu provjeravali smo kako se ta dva oblika iskrivljavanja očituju na skalama socijalno poželjnog odgovaranja, upitnicima ličnosti i njihovim međusobnim vezama. Nezavisne skupine sudionika ispunjavale su 5-faktorski upitnik ličnosti i skale socijalne poželjnosti u situaciji iskrenog odgovaranja te u situacijama u kojima smo poticali egoističko odnosno moralističko iskrivljavanje. Rezultati su potvrdili da sudionici u situacijama egoističkog i moralističkog iskrivljavanja postižu najviše rezultate na odgovarajućim skalama Paulhusovog CIDR-a. S druge strane, rezultati na upitnicima ličnosti i njihove relacije sa skalama socijalne poželjnosti pružaju tek djelomičnu potporu razdvajanju dviju vrsta iskrivljavanja. U radu ćemo raspraviti teorijske implikacije nalaza te praktičnu upotrebljivost skala namijenjenih mjerenju ovih dviju vrsta iskrivljavanja odgovora.