Stotinu godina od objavljivanja prvih knjiga iz eksperimentalne psihologije u Hrvatskoj - Matešić, Krunoslav (Array, 2010)
Navršilo se stotinu godina od kako je Hrvatski pedagoško-književni zbor objavio dva dvotomna izdanja Paje R. Radosavljevića posvećena eksperimentalnoj psihologiji (Radosavljević, 1908, 1909) i eksperimentalnoj pedagogiji (Radosavljević, 1910, 1912). U vrijeme objavljivanja ovih djela njihov autor već je bio trajno nastanjen u Sjedinjenim Američkim Državama. "Uvod u eksperimentalnu psihologiju" (I. dio, 314 str.), napisan 1906., objavljen 1908., sadrži uvod u psihološku metodologiju, dok je ostatak teksta posvećen osjetima. Drugi dio "Uvoda u eksperimentalnu psihologiju" (od 315. do 677 + XVIII str.), naslovljen "Nauka o složenim pojavama svijesti" bavi se percepcijom, emocijama, motivacijom i pamćenjem. Oba dijela su bogato ilustrirana. "Uvod u eksperimentalnu pedagogiju" (I. dio, 370 + II str.) trebalo bi svrstati u pedagošku psihologiju, s obzirom na imena na koja se autor poziva. No, analizirajući sadržaj knjige, to je uvod u antropološku psihologiju. Tekst se bavi problemima utjecaja naslijeđa i okoline na tjelesni i psihički razvoj čovjeka i sve skupa je obojeno izrazitim nativističkim interpretacijama. "Uvod u eksperimentalnu pedagogiju" (II. dio, 370 + VI str.) nosi podnaslov "Opća eksperimentalna didaktika", bavi se organizacijom nastave i učenja, školskim umorom, inteligencijom učenika, problemima discipline u školi i razvijanjem radnih navika kod učenika. U ovom dijelu je Binet-Simon-Goddard-Radosavljevićev test za ispitivanje inteligencije djece. Paja R. Radosavljević sutdirao je u Zürichu kod njemačko-švicarskog psihologa Ernesta Meumanna (1862.-1915.). Meumann je 1907. objavio "Vorlesungen zur Einführung in der experimentelle Pädegogik und ihre psychologischen Grundlagen" na temelju čega ga suvremeni povjesničari psihologije smatraju osnivačem školske psihologije u europskim razmjerima (Probst, 2005). Radosavljević je 1905. iselio u SAD, gdje je uspio postati redovitim sveučilišnim profesorom za eksperimentalnu pedagogiju na jednom sveučilištu u New Yorku. Radosavljevićeva djela zbog općih prilika koje su postojale pred I. svjetski rat nisu imale u našim uvjetima nekog većeg odjeka (Franković, 1971). U novije vrijeme se zbog nedovoljnog poznavanja života i rada ovog autora o njemu počinju pojavljivati neosnovane interpretacije o čemu će biti govora u priopćenju.