Informacijska pismenost i dijabetes - Baretić, Maja (Array, 2013)
Uvod: Informacijska medicinska pismenost ima važnu ulogu pri svakodnevnoj samokontroli bolesti dijabetesa. Pronalaženje odgovarajućih informacija na materinjem i na stranom jeziku, zahtijeva razumljive internetske izvore informacija. Metode: Provedena su dva međusobno povezana istraživanja na dvije skupine dokumenata. U prvome istraživanju provedena je analiza dostupnih online izvora za engleskom jeziku primjenom pet tražilica, a zatim primjenom jedne tražilice za engleske i hrvatske online izvore za bolest dijabesa. U drugome istraživanju provedena je analiza profesionalne i neprofesionalne medicinske terminologije dijabetesa na nekoliko vrsta dokumenata: na službenim priručnicima za bolesnike dijabesa za terapiju inzulinskom crpkom na hrvatskom i engleskom jeziku, kao i na skupini online medicinskih tekstova iz područja dijabetesa na hrvatskom jeziku. Analiza terminologije provedena je primjenom poluautomatskog statističkog alata za ekstrakciju terminologije. Izdvojena analizirana terminologija uspoređena je s tri referentne liste: prve dvije liste je kreirao dijabetolog (popis često korištenih pojmova iz priručnika za bolesnike te lista isključivo profesionalnog medicinskog nazivlja), a treća lista sastavljena je od akademski obrazovne osobe bez medicinke edukacije. Rezultati: Pretraživanja provedena primjenom pet tražilica prikazuju količinu izvora za nekoliko profesionalnih i neprofesionalnih dijabetičkih termina engleskog jezika, te usporedbu izvora za ekvivalentne termine na engleskom i hrvatskom jeziku na jednoj odabranoj tražilici. Rezultati profesionalne i neprofesionalne terminologije iz različitih vrsta tekstova za engleski i hrvatski jezi analizirani su mjerama odziva (recall), preciznosti (precision) i f-mjerom (f-measure). U engleskom priručniku omjer u korist strukovnog nazivlja iznosi 5, 8, a u hrvatskom 2, 92. U online web hrvatskim tekstovima, omjer iznosi 1, 40, iako se pojedini nestručni termini češće korise Zaključak: Online medicinski izvori za dijabetes namijenjeni neprofesionalnim korisnicima trebali bi biti napisani jasnim i sažetim načinom, logičnim slijedom. Analiza ključnih pojmova u priručnicima pisanim engleskim i hrvatskim jezikom, a u online tekstovima na hrvatskom jeziku, ukazuje na potrebu korištenja odgovarajućeg nazivlja, radi veće dostupnosti informacija.