Upozorenje o mogućnosti detekcije iskrivljavanja u upitniku ličnosti: jesu li upozoreni ispitanici iskreniji? - Galić, Zvonimir (Array, 2012)
Premda niti nakon više od pola stoljeća istraživanja o tome nije postignut konsenzus, kandidati u selekcijskoj situaciji vjerojatno uljepšavaju svoje odgovore u upitnicima ličnosti u želji da se prikažu prikladnijima za određeni posao. Istraživanja pokazuju da takvo iskrivljavanje odgovora smanjuje kvalitetu selekcijskih odluka odnosno povećava vjerojatnost zapošljavanja kandidata čiji su odgovori na ljestvicama ličnosti odraz namjernog uljepšavanja umjesto onih čije su osobine uistinu prikladne za određeni posao. S obzirom da se korištenje skala socijalno poželjnog odgovaranja u svrhu detekcije ispitanika koji uljepšavaju svoje odgovore pokazalo znanstveno neutemeljenim, pažnja istraživača usmjerena je na druge načine suočavanja s ovim praktičnim problemom. Jedna od metoda koja najviše obećava je upozoravanje kandidata da trebaju odgovarati iskreno odnosno da je moguća detekcija onih koji su uljepšavali odgovore. Sustavna istraživanja ove metode su rijetka, ali u pravilu pokazuju da ispitanici koji su upozoreni daju manje poželjne odgovore od onih koji nisu dobili takvu uputu. Međutim, neke novije studije dovode u pitanje pretpostavku da upozoravanje ispitanika vodi ka iskrenijem odgovaranju te njegov učinak pripisuju promjeni u strategiji odgovaranja. Našim istraživanjem htjeli smo ispitati učinkovitost dviju vrsta upozorenja na odgovaranje na mjerama ličnosti te provjeriti je li upozoravanje ispitanika dovelo do njihove veće iskrenosti. U tu svrhu proveli smo istraživanje u kojem su tri nezavisne skupine sudionika ispunjavale petfaktorski upitnik ličnosti i skale socijalne poželjnosti dva puta, u situaciji iskrenog odgovaranja te jednoj od tri situacije simulirane selekcije («bez upozorenja», «upozorenje o mogućnosti detekcije iskrivljavanja odgovora» i «upozorenje o mogućnosti detekcije i negativnim posljedicama koje ju slijede»). Rezultati istraživanja pokazali su da je upozorenje dovelo do manjeg iskrivljavanja odgovora, pri čemu je upozorenje o mogućnosti detekcije i negativnim posljedicama bilo učinkovitije od onog koje je informiralo samo o mogućnosti detekcije. Analiza povezanosti rezultata na ljestvicama ličnosti između iskrenog odgovaranja i simulirane selekcije pokazala je da je upozoravanje sudionika rezultiralo uistinu njihovim iskrenijim odgovaranjem.