Usporedba respiracijskih poremećaja nakon klasičnih i laparoskopskih kolecistektomija : doktorska disertacija - Mimica, Željko; Petričević, Ante, liječnik; Žanić-Matanić, Dubravka; Majerić-Kogler, Višnja; Luetić, Vladimir; Pavičić, Fadila (Split : Ž. Mimica, 1996)
Sažetak: U hipotezi disertacije koja se zasnivala na rezultatima pokusne studije očekivali smo da laparoskopska kolecistektomija, obzirom na način pristupa u trbuh koji je vezan za minimalno oštećenje trbušnog zida i neznatnu poslijeoperacijsku bolnost, ima manji pad i brži oporavak respiracijskih parametara u odnosu na klasičnu kolecistektomiju. U tu svrhu smo postavili i cilj rada kako bi dokazali utjecaj kolecistektomije na respiracijske poremećaje u poslijeoperacijskom razdoblju uspoređujući klasičnu metodu operiranja s laparoskopskim načinom odstranjenja žučnjaka, te ispitati utjecaj fizikalne terapije na poboljšanje vrijednosti respiracijskih parametara nakon laparoskopske kolecistektomije.Istraživanje je obuhvatilo 100 bolesnika.
Polovina bolesnika je kolecistektomirana klasičnim načinom putem primjene kirurškog reza, dok je kod druge polovine bolesnika učinjena laparoskopska kolecistektomija. Usporedivost skupina postignuta je sličnim antropometrijskim vrijednostima (dob,spol,težina i visina). Tijekom proučavanja pratili smo spirometrijske parametre (FVC,PEF,FEV 0,5, FEV1, FEV1/FVC, FR, TV, MV), plinove arterijske krvi, kao i acidobazno stanje i to prijeoperacijski, kako bi se dobile ishodišne vrijednosti, te poslijeoperacijski (6h, 24h, 72h i 144h). Da bismo prepoznali distenziju trbuha koja je jedan od mogućih čimbenika poslijeoperacijske respiracijske insuficijencije ispitivali smo postojanje peristaltike crijeva auskultacijom i mjerili obujam trbuha u centimetrima, te vremenski tijek uspostavljanja stolice.
U 24h i 72h nakon laparoskopske kolecistektomije, tijekom postignute analgezije (pola sata nakon aplikacije Tramadola), provodili smo fizikalnu terapiju kod naših bolesnika. Fizikalna terapija urađena je masažom prsnog koša električnim vibratorom, napuhivanjem kirurške rukavice i vježbama disanja. U obje skupine ispitanika dokazao sam kako kolecistektomija statistički značajno smanjuje spirometrijske vrijednosti, a u skupini klasično operiranih dovodi do hiperventilacije, hipokapnije i hipoksemije u poslijeoperacijskom razdoblju. Također je dokazano kako su izmjereni ventilacijski parametri statistički značajno veći (15-25%) kod laparoskopske kolecistektomije u odnosu na iste parametre kod klasične kolecistektomije.
Nakon statistički značajnog pada spirometrijskih vrijednosti 6h nakon operacije u obje skupine ispitanika, isti parametri se kod laparoskopske kolecistektomije statistički značajno brže (p[0,05) vraćaju na svoje ishodišne vrijednosti (najčešće do 72h nakon operacije). U skupini klasičnih kolecistektomija spirometrijski parametri ne dolaze na ishodišne vrijednosti ni nakon 144h od operacije, dakle niti u vrijeme kada bi se takvi bolesnici trebali otpustiti kući. U poslijeoperacijskom tijeku izmjeren je statistički značajno veći VAS-pain score (p[0,05) i veća potrošnja Tramadola kod klasičnih kolecistektomija u odnosu na laparoskopske kolecistektomije.
Fizikalna terapija provedena 24h i 72h iza operacije uz pomoć fizioterapeuta, dva puta dnevno po 20 minuta, nije dala statistički značajna poboljšanja vrijednosti respiracijskih parametara kod bolesnika koji su operirani laparoskopskim pristupom u trbuh. Procjenom i usporedbom respiracijskih poremećaja nakon klasične i laparoskopske kolecistektomije dobili smo valjanu i korisnu mogućnost da prijeoperacijski selekcioniramo kirurške bolesnike kod kojih je indicirana kolecistektomija. Ispitivani respiracijski parametri jasno upućuju na mogućnost respiracijskog rizika u bolesnika kod kojih je indicirana klasična kolecistektomija, kao što su stariji bolesnici i oni s restriktivnim bolestima pluća, te srčanom insuficijencijom.
Summary: In a hypothesis of the dissertation based on the results of experimental study we expected laparoscopic cholecystectomy, in consideration of the accesive way to abdomen with a minimal damage of the abdominal wall and a slight postoperative pain, to have a less decrease and faster reconvalescence of respiratory parameters then the classic cholecystectomy. For that purpose we set a goal to prove the influence of cholecystectomy on respiratory disorders during the postoperative period, comparing the classical method of operating with the laparoscopic way of removing gallblader, and the examine the influence of physical therapy on respiratory parameter value improvement after the laparoscopic cholecystectomy. There were 100 patients involved in the research.
A half of them was cholecystectomized with the classical way of applying a surgical section, while the other half was treated with laparoscopic cholecystectomy. Comparison validity of the groups was made by the similar anthropometrical values (age, sex, weight and height). During the research we examined the spirometrical parameters (FVC, FEV1, PEF, FEV0,5, FEV1/FVC, Fr, TV, MV), arterial blood gasses, as well as an acidobasic condition, and we did it before the operation in order to get the starting values, and after the operation, (6h, 24h, 72h and 144h). In order to recognize abdominal distension as one of the possible factors of postoperative respiratory insufficiency, we examined intestinal peristaltics by auscultation and measured abdominal scope in centimeters as well as the time needed for having bowels.
Twenty-four and seventy-two hours after the laparoscopic cholecystectomy, during the attained analgesy (a half an hour after Tramadol applying) we treated our patients with physical therapy. The physical therapy included a massage of thorax with an electrical vibrator, a surgical glove insuflation and respiration exercises. Cholecystectomy was proved to have seriously reduced spirometrical values statistically in both of the examined groups, but leading to hyperventilation, hypocapnia and hypoxemia in the group of classic operated patients during the postoperative period.
After the statistically serious decreasing of spirometrical values in both groups six hours after the operations, being statistically much larger (15-20%) in the groups with the open cholecystectomy, the same parameters returned to their starting values in much faster (p[0,05) in the laparoscopic cholecystectomy (most frequently by the time of 72 hours). In the groups of classic cholecystectomy spirometrical parameters do not return to their starting values even by the time of 144 hours after operation, e.g. in the time when such patients should be relased home. In the postoperative period a statistically much greater VAS-pain score (p[0,05) and larger tramadol consumption were measured in group with classic cholecystectomies in the comparison with the laparoscopic cholecystectomy.
The physical therapy taken 24 and 72 hours after operation, lasting 20 minutes twice a day and with assistance of a physiotherapist, did not show statistically important improvement of respiratory parameter values in patients operated with the laparoscopic access in to abdomen. With an estimation and an comparison of respiratory disorders after the open and laparoscopic cholecystectomy, we were given a valuable and useful opportunity to select the surgical patients with an indications of cholecystectomy before the operation. The measured values of respiratory parameters have clearly shown the possibility of respiratory disorders in patients having the indication of open cholecystectomy, like elderly patients and those with restrictivs lung diseases, as well as ones with cardial insufficiency.
Doktor biomedicinskih znanosti - medicina
mentor: Ante Petričević; Komisija za ocjenu: Dubravka Žanić-Matanić, Višnja Majerić-Kogler, Vladimir Luetić, Ante Bašić, Fadila Pavičić; Komisija za obranu: Dubravka Žanić-Matanić, Višnja Majerić-Kogler, Vladimir Luetić, Ante Bašić, Fadila Pavičić; datum obrane: 20.12.1996.; datum promocije
Sveučilište u Zagrebu, Medicinski fakultet, Zagreb, 1996
Bibliografija: str. 140-150
Summary
Keywords: Kolecistektomija -- Plućni poremećaji