Genotoksični učinak 131J na ljudske limfocite : doktorska disertacija - Kašuba, Vilena (V. Kašuba, 1995)
Sažetak: U širokom spektru radioloških polutanata koji prate nuklearne akcidente, jod-131 sigurno stoji pri samom vrhu. Njegovo najčešće nekontrolirano ispuštanje u atmosferu tijekom nuklearnih akcidenata omogućava ovom radiopolutantu izrazito široku distribuciju. Osim nekoliko iznimaka, relativno je malo do sada napravljeno na sustavnoj kavantifikaciji varijabilnosti humanih bioloških parametara, kao i preciznosti u predikciji doze koja iz toga rezultira. Štitna žljezda čovjeka sigurno je organ koji zaslužuje posebno razmatranje pri razvoju postupaka radiološke zaštite prilikom nuklearnih akcidenata, tijekom kojih su moguća otpuštanja velikih količina radioaktivnog joda. Nakon ulaska u organizam, jod se koncentrira u štitnoj žlijezdi i tu se zadržava mnogo dulje nego u ostalim organima.