Botanički vrt u Padovi - Grgurević, Dražen, agronom (Array, 2007)
Utemeljen je 1545. godine dekretom Senata Republike Venecije sa ciljem upoznavanja studenata s ljekovitim biljem. Vrt je kružnog oblika, opasan kamenim zidom. U njemu su po prvi puta u Europi uzgajane neke biljke primjerice krumpir i suncokret bez kojih bi bila nezamisliva današnja poljoprivreda i prehrana. U botaničkom vrtu su radili istaknuti botaničari. Među njima se ističe Šibenčanin Roberto Visiani, njegov dugogodišnji direktor (1837–1878), autor Flora Dalmatica. Vrt se s vremenom proširio izvan ogradnog zida. Godine 1854. postignut je maksimum uzgoja od 16 000 biljnih vrsta. Danas se uzgaja oko 6 000 raznih biljka. U njemu još uvijek rastu neke stare biljke kao platana Platanus orientalis L. od 1680. godine, Gingo bilboa L. od 1680. itd. Zbog čuvenosti posjetili su ga brojni uglednici, među njma i W. Göthe. Njemu u čast stara Chamaerops humilis L. proglašena je Götheovom palmom. Vjerojatno je pod utjecajem padovanskog Botaničkog vrta izgrađen i najstariji botanički vrt u Hrvatskoj, danas zapušteni Garanjinov park u Trogiru