The use of bat guano in the improvement of the nutritive value of poor quality roughage fed to ruminants in Tanzania - Mlay, Paul Sebastian (Array, 2008)
Na šest goveda s umjetnom fistulom buraga izveden je pokus radi određivanja prikladnosti šišmišjega gvana kao dodatka vlaknini slabe kvalitete u usporedbi s učinkom dodatka ureje i praška”magadi”. Kao kontrola poslužila je neobrađena rižina slama. Po jedan kg suhe tvari rižine slame bio je poprskan litrom 5%-tne ureje ili pripravkom “magadi” ili suspenzijom gvana šišmiša. Tako obrađena slama držana je u pokrivenim plastičnim posudama tijekom sljedećih četrnaest dana. Nakon toga slama je dodatno bila sušena na suncu te smrvljena do veličine od 2,5 mm. Jedan gram tako usitnjene slame bio je stavljen u Dacron vrećicu veliku 7,5×10,0 cm s porama promjera 36×36 μm. Otvori vrećica bili su čvrsto začepljeni gumenim čepom te stavljeni na inkubaciju u burag u razdoblju od 0, 2, 4, 8, 12, 24, 48, 72, 96 i 120 sati. Uzorci iz vrećica bili su uzeti u točno određene vrijeme te smrznuli pri -15 oC. Nakon toga su uzorci bili ručno ispirani sve dok voda za ispiranje nije postala bistra. Potom su bili osušeni pri temperaturi od 100 oC tijekom 24 sata. Ostatci u vrećicama bili su izvagani kao suha tvar te je izračunat postotak razgrađenosti svakoga uzorka. U obrađenim uzorcima slame ustanovljen je znatno veći (P<0,05) gubitak suhe tvari u većine uzoraka uzetih u različitim vremenskim razmacima u odnosu na kontrolu. Cijena postupka obradbe slame šišmišjim guanom bila je najmanja (1,25 Tsh). Cijena obradbe pripravkom “magadi” bila je nešto veća (1,50 Tsh). Najskupljim se pokazala obradba urejom (22,50 Tsh). Zaključeno je da se hranidbena vrijednost slame može povećati šišmišjim gvanom koji je inače jeftin, lokalno dostupan te lako primjenjiv