Lov i plemstvo u Hrvatskoj i Slavoniji - Kolar-Dimitrijević, Mira (Array, 2009)
Sažetak: Lov (i lovstvo) je u Hrvatskoj u devetnaestom i dvadesetom stoljeću zabava društvene i političke elite, koji se obavlja izvan očiju javnosti. Po Zakona o lovu iz 1893. pravo lova imali su osim upravnih općina i dalje samo velikaši ako imaju šumski posjed veći od 400 katastarskih jutara. Na te lovne zabave dolaze uglednici Austro-Ugarske Monarhije i on služi kao neka vrsta sastajališta vladajućih. Upravo je radi očuvanja tog prava podjela šuma između velikaša i bivših kmetova bila tako teška, nastavljajući se i kroz proces agrarne reforme. I jedni i drugi su se prisjećali prošlosti. Plemstvo je imalo ugodna sjećanja, a seljaci loša. Seljaci su nakon ukinuća feudalizma tražili također pravo na lov, jer su preko njega mogli upotpuniti svoju prehranu, osobito onda ako nisu imali dovoljno zemlje. Plemstvu je izuzeto nešto šuma od eksproprijacije, ali sa starim načinom življenja pa i lovom bilo je svršeno. Šume su postale glavna roba čijom je prodajom plemstvo preživljavalo