Open letter ofa Croatian lay theologian to a "German" pope : Marko Marulić to Adrian VI - Posset, Franz (Array, 2009)
Spis koji se razmatra u ovoj studiji oduža je, ali neobično zanimljiva Poslanica gospodina Marka Marulića Splićanina Hadrijanu VI. vrhovnom svećeniku o sadašnjim nevoljama i pobudnica za općekršćansko ujedijenje i mir. To je jedina prozna poslanica što ju je Marulić uputio kojemu papi, a uz to je, kako se čini, prva poslanica Hadrijanu VI. u kojoj se govori o nevoljama Marulićeve domovine i o ulozi što je papinstvo ima u postizanju jedinstva i mira među svim kršćanskim nacijama radi otpora turskoj prijetnji. Kao čovjek Crkve (ecclesiasticus) Marulić je imao više povjerenja u papinstvo nego u carstvo. Zbog svoje Poslanice on, svakako, »nije prvi Hrvat koji se nekom papi za pomoć« (D. Novaković), ali je odista bio prvi laik koji se papi Hadrijanu VI. obratio s takvim razlogom. Čini se da Marulić u Splitu nije bio svjestan kako je 9. siječnja 1522. bio izabran »njemački« papa, što se razabire iz jednostavnog zapažanja da čak ni 39 kardinala koji su ušli u konklavu 28. studenoga 1521. i koji su u konačnici izabrali Adriana Florensza Boeyensa nisu zapravo znali tko je taj čovjek: »Bio je u Rimu posve nepoznat, pa stoga barem nije imao neprijatelja« (Valérie Pirie). Vjerojatno Marulić nije znao ni to da novi papa živi u Španjolskoj i da je izabran in absentia.