Izbor hibrida kao čimbenik povećanja prinosa i kvalitete korijena šećerne repe - Pospišil, Milan, agronom (Array, 2009)
Jedan od vrlo efikasnih čimbenika koji može pridonijeti porastu prinosa i kvalitete korijena šećerne repe je pravilan izbor hibrida. U cilju utvrđivanja proizvodnih vrijednosti novih hibrida šećerne repe otpornih na pjegavost lista (Cercospora beticola Sacc.) i/ili rizomaniju (BNYVV) i/ili rizoktoniju (Rhizoctonia solani Kühn) postavljeni su sortni mikro pokusi na pokusnom polju Agronomskog fakulteta u Zagrebu tijekom 2006.-2008. godine. U pokuse je bilo uključeno 35 hibrida šećerne repe vlasništvo pet selekcijskih kuća koje plasiraju sjeme u R. Hrvatskoj. Istraživani hibridi šećerne repe značajno su se međusobno razlikovali po ostvarenom prinosu korijena i šećera te sadržaju šećera i topivih nešećera. Međutim, veliki broj hibrida dao je po vrijednosti isti rezultat, jer su razlike unutar statistički dopuštenog odstupanja. U 2006. godini najveći prinos korijena ostvario je hibrid Lavina (105,8 t/ha), najveći sadržaj šećera Gazeta (15,47%), a najveći prinos čistog šećera Markus (13,18 t/ha) i Theodora (13,15 t/ha). U 2007. godini najveći prinos korijena postigao je hibrid Amadea (109,4 t/ha), najveći sadržaj šećera Markus (16,79%), a najveći prinos šećera Iris (14,83 t/ha). U 2008. godini najrodniji hibrid bio je Theodora (prinos korijena 99,2 t/ha), najveći sadržaj šećera imali su Giraf (17,78%) i Tibor (17,75%), a najveći prinos šećera postigli su Theodora (13,21 t/ha), Karera (13,10 t/ha) i Amadea (13,09 t/ha). U sve tri godine istraživanja, u prosjeku najveći sadržaj šećera i najveći prinos šećera ostvarili su hibridi Z tipa