Informacijsko opismenjavanje studenata medicine kroz izborne predmete praksa Središnje medicinske knjižnice Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu - Markulin, Helena; Petrak, Jelka (2019)
Cilj. Cilj je ovoga rada prikazati mogućnosti visokoškolskih knjižnica u pripremi i izvedbi izbornih predmeta u nastavnim programima visokih učilišta. Metoda. Prikazan je sadržaj i način izvođenja dvaju izbornih predmeta tematski vezanih uz podučavanje informacijske pismenosti studenata medicine koje je oblikovala Središnja medicinska knjižnica Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, kao i rezultati anketnoga ispitivanja studenata koji su pohađali jedan od opisanih kolegija. Rezultati. Prepoznajući specifičnosti informacijskih potreba studenata medicine, Središnja medicinska knjižnica samostalno je oblikovala sadržaj i način izvođenja izbornih predmeta. Predmete su ocijenila i odobrila odgovarajuća tijela matične ustanove. U izvođenju kolegija, od kojih svaki traje 25 sati i pretežno se izvodi u obliku vježbi, sudjeluju knjižničari i nastavnici temeljnih i kliničkih predmeta. Nastavnike je odabrala i na suradnju pozvala Središnja medicinska knjižnica. Prema rezultatima anketnog ispitivanja velika većina studenata koji su pohađali nastavu jednog od izbornih predmeta Središnje medicinske knjižnice izrazila je zadovoljstvo programom izbornog predmeta i prezentacijom njegova sadržaja. Praktična primjena. Izborni predmeti učinkovit su način na koji visokoškolske knjižnice mogu prenositi sadržaje koji podupiru informacijsku pismenost studenata i pripremaju ih za cjeloživotno učenje. Pritom je neophodna suradnja knjižnice s nastavnicima matične ustanove. Primjer opisan u radu može biti poticaj drugim hrvatskim visokoškolskim knjižnicama za sličan pristup informacijskom opismenjavanju studenata.
Aim. The aim of this paper is to show possibilities of the academic libraries in the preparation and carrying out of elective courses in higher education institutions. Approach. The paper presents the content and the teaching methods used in the two elective courses related to information literacy of medical students. The courses were designed by the Central Medical Library (CML) at the University of Zagreb School of Medicine. The student evaluation questionnaire was used to measure the course effectiveness. Findings. The outline of the elective courses was made in the CML considering the characteristics of information needs of medical students. The elective courses were evaluated and approved by the appropriate bodies of the parent institution. In the courses, each lasting 25 hours per semester, mainly in the form of practical classes, the librarians and the teachers of the basic and clinical subjects participate together. The co-teachers were chosen by the CML staff. According to the results of the survey, the majority of the students attending one of the CML’s elective courses responded that they were satisfied with the elective courses content and its presentation. Practical implications. The elective courses are an effective way for academic libraries to design and disseminate contents that support students’ information literacy and prepare them for lifelong learning. The collaboration between the library and the teaching staff of the parent institution is crucial for their success. The example described in this paper may be a powerful stimulus to other Croatian academic libraries for a similar approach to students’ information literacy activities.
43. skupština Hrvatskoga knjižničarskog društva, Opatija, 10.-13.10. 2018.
Bibliografske bilješke uz tekst ; bibliografija: str. 251-253.
Sažetak ; Abstract.
Keywords: Informacijska pismenost -- Visokoškolske knjižnice -- Visokoškolska izobrazba -- Izborni predmeti