Marriage and cohabitation in recent Hungarian society - Ragadics, Tamás (Array, 2018)
Kršćanska se slika društva temelji na obiteljima koje se uspostavljaju crkvenim sakramentom ženidbe. Iako se u dokumentima socijalnoga nauka Katoličke crkve pod pojmom obitelji razumije životno važna zajednica društva, brak koji Katolička crkva promiče kao visokovrijednu ustanovu, sve je manje prisutan kao općeprihvatljiva društvena norma, odnosno kao stvarno doživljen način življenja. Zbog procesa individualizacije i promjena društvenoga, ekonomskoga i pravnoga sustava, suvremeno se mađarsko društvo suočava s neprestanim smanjenjem broja sklapanja ne samo vjerskih, već i građanskih brakova, dok se sve više pojavljuju drugi oblici zajedničkoga življenja. Prema podacima iz prve polovice 2010. godine vjerojatnost da će mađarska žena sklopiti brak tijekom svoga života iznosi 44 posto. Dok su za vrijeme demokratskih promjena 1990-ih godina dvije trećine odrasloga stanovništva živjele u braku, prema popisu stanovništva iz 2011. godine ih je bilo manje od polovice, ali se znatno povećao broj neoženjenih i neudanih osoba. Najvažnijim razlogom tih promjena smatra se učvršćivanje izvanbračnih veza. Oslanjajući se na aktualne statističke podatke, u ovom se radu opisuju glavne osobitosti partnerskih veza u mađarskome društvu. Ukazuje se na glavne društvene razloge koji se kriju iza demografskih promjena i procesa. Nadalje, u glavnim se crtama govori o mogućnostima Katoličke crkve i njezinim pastoralnim izazovima u ovom pogledu. Spoznaje o mađarskom društvu glede braka i izvanbračnih veza predstavljene su u europskom kontekstu.