Communicative factors associated with assertiveness in Slovenian nursing staff in clinical practice - Roncelli Vaupot, Silva (Array, 2019)
Cilj ovog istraživanja je bio analizirati asertivnost medicinskih sestara i asistenata iz zdravstvene njege u njihovoj svakodnevnoj kliničkoj praksi. Dodatno nas je zanimalo da li je asertivnost vezana za spol, dob, godine radnog iskustva, obrazovanje ili samopoštovanje. Od zdravstvenog osoblja se očekuje da imaju visoku razinu asertivnosti kako bi ostvarili optimalnu profesionalnu komunikaciju i radnu učinkovitost. Koristili smo presječno istraživanje i prikladno uzorčenje. U studiji je sudjelovalo ukupno 303 članova zdravstvenog osoblja (88,8 % žena i 11,2 % muškaraca, u dobi između 21 i 58 godina) iz sjeveroistočnog dijela Slovenije. Sudionici su zamoljeni da ispune anonimni upitnik koji se sastojao od Rathus upitnika asertivnosti i Rosenbergove skale samopoštovanja. Uzorak je uključio 44,6 % medicinskih sestara i 55,4 % asistenata u zdravstvenoj njezi s u prosjeku 15,9 ± 10,1 godina radnog iskustva. Općenito je razina asertivnosti prema Rathusovoj ljestvici bila malo pod sredinom = +4.0 (SD 17.2). Muški članovi zdravstvenog osoblja su bili znatno asertivniji nego ženske (p = 0.024). Pozitivna povezanost je zabilježena između asertivnosti i samopoštovanja (p <0,001). Nismo dokazali značajniju povezanosti između asertivnosti i starosti, godina iskustva ili razine obrazovanja. Članovi zdravstvenog osoblja su prijavili nisku razinu asertivnosti, što je u skladu s prethodnim studijama na ovom području. Poboljšanje asertivnosti do pacijenata i ostalog zdravstvenog osoblja može doprinijeti poboljšanju kvalitete njege i skrbi do pacijenta.