White hop shoot production in Slovenia total phenolic, microelement and pesticide residue content in five commercial cultivars - Vidmar, Mateja; Abram, Veronika; Čeh, Barbara; Demšar, Lea; Poklar Ulrih, Nataša, inženjerka kemije (2019)
Harvesting of white hop shoots might be justified if they can be shown to be beneficial to human health. The aim of the present study is to determine the effects of hop cultivars and year of production on total phenolics, antioxidant potential, microelements and pesticide residues. Biomass per plant was highly variable among the cultivars (3.1-7.1 g dry mass per plant) and depended on hop cultivar and year (2009-2011). Total phenolics as chlorogenic acid equivalents (CAE) on dry mass basis varied from 0.60 to 1.80 mg/g, and showed significant effects across hop cultivar and year. The radical scavenging activities of the samples collected in years 2010-2012 ranged from 11 to 19 μg CAE.
Berba bijelih izdanaka hmelja mogla bi biti opravdana ako bi se dokazalo njihovo pozitivno djelovanje na zdravlje ljudi. Svrha je ovoga rada bila odrediti utjecaj kultivara i godine uzgoja hmelja na ukupni udjel fenola, antioksidacijski potencijal, te udjele mikroelemenata i ostataka pesticida. Biomasa biljaka bitno se razlikovala ovisno o kultivaru (3,1-7,1 g suhe tvari biljke) i godini uzgoja (2009.-2001.). Ukupni maseni udjel fenola, izražen u ekvivalentima klorogene kiseline u suhoj masi, bio je od 0,60 do 1,80 mg/g, ovisno o kultivaru i godini uzgoja. Sposobnost uklanjanja slobodnih radikala uzoraka ubranih u razdoblju od 2010. do 2012. iznosila je od 11 do 19 µg ekvivalenata klorogene kiseline. Reduktivna sposobnost ispitana FRAP metodom bila je <0,01; a bitni utjecaj kultivara (pC≤0,05) i godine uzgoja (py≤0,05) opažen je samo u uzorcima iz 2012. godine. U bijelim izdancima kultivara hmelja Humulus lupulus ‘Dana’ ispitana je prisutnost tragova mikroelemenata i potencijalno aktivnih spojeva zaostalih nakon primjene pesticida. Udjel je cinka u suhoj masi izdanaka hmelja bio vrlo malen (4 mg/kg), a u tlu ga je bilo ispod granice detekcije. Udjel bakra je u izdancima također bio vrlo malen (2,3 mg/kg), dok ga je u tlu bilo 100 mg/kg, što je ispod kritične razine (300 mg/kg). Udjeli svih 182 aktivnih sastojaka iz ostataka pesticida upotrijebljenih u prethodnim sadnjama bili su ispod granica detekcije. Iz rezultata možemo zaključiti da bijeli izdanci hmelja imaju bolja antioksidacijska svojstva od šišarki i lišća hmelja, te da ne sadržavaju ostatke pesticida.
Bibliografija: 32 jed.
Summary ; Sažetak.
Keywords: Hmelj -- Kultivari hmelja -- Fenolni spojevi -- Antioksidacijski potencijal -- Mikroelementi -- Pesticidi; Slovenija