Utjecaj uvjeta skladištenja na klijavost sjemena povrtnih vrsta - Horvat, Dijana, agronomka; Stuburić, Iva; Koprivnjak, Ivana; Palfi, Marina; Tomić-Obrdalj, Helena (2021)
Sjeme povrtnih vrsta namijenjeno vrtlarima hobistima uglavnom je iz uvoza, kategorije standard i pakirano u sitnim pakiranjima. Uvoznici koji prepakiravaju sjeme obavezni su nakon pakiranja ispitati klijavost. Neprodane količine sjemena povlače se s tržišta na kraju sezone i plasiraju u iduće dvije do tri sezone bez kontrole klijavosti te se događa da sjeme u prodaji ima lošu klijavost ili uopće nije klijavo. Cilj istraživanja bio je ispitati klijavost sjemena 24 povrtne vrste na uzorcima partija sjemena skladištenih u klimatiziranom skladištu i na uzorcima istih partija koje je na tržištu dvije vegetacijske sezone te usporediti s ispitanom klijavosti nakon uvoza. Istraživanjem je utvrđeno da klijavost sjemena celera listaša (Apium graveolens var. secalinum L.), celera korjenaša (Apium graveolens L.), peršina listaša (Petroselium crispum ssp. crispum L.), poriluka (Allium porrum L.), boba (Vicia faba L.), paprike (Capsicum annuum L.) i špinata (Spinacia oleracea L.)pada neovisno o uvjetima skladištenja, dok uvjeti skladištenja značajno utječu na klijavost kupusa (Brassica oleracea L.), brokule (Brassica oleracea L. var. italica), salate (Lactuca sativa L.) i cikle (Beta vulgaris L. var. conditiva). Od ukupno 24 partije sjemena povrtnih vrsta uzorkovanih u skladištu dorađivača (uvoznika) njih 46% nakon 20 mjeseci ne zadovoljava propisanu minimalnu klijavost, dok od istih partija sjemena uzorkovanih u skladištu laboratorija (kontrolirani uvjeti) ne zadovoljava njih 29%. Skladištenjem sjemena na temperaturi 15° C na tamnom i suhom mjestu te kontrolom klijavosti nakon svake vegetacijske sezone može se značajno utjecati na kvalitetu sjemena povrtnih vrsta na tržištu.
The seeds of vegetable species intended for hobby gardeners are mostly imported, of standard category and packed in small packages. Importers that carry out repacking of seeds ae obliged to have the seeds tested for germination capacity after repacking. They withdraw the unsold quantity of seed at the end of season and put it back on the market in the next two to three seasons without controlling germination capacity of seeds, leading to poor germination capacity or lack of germination capacity of the seeds sold on the market. Research objective was to test germination capacity of 24 vegetable species on samples of seed batches stored in air-conditioned storage and on samples of the same batches that were on the market for two vegetation seasons and compare the germination capacity with the values obtained after the import of seeds. Research results indicate that germination capacity of the seeds of leaf celery (Apium graveolens var. secalinum L.), knobcelery (Apium graveolens L.), leafparsley (Petroselium crispumssp. crispum L.), leek (Allium porrum L.), broadbean (Vicia faba L.), pepper (Capsicum annuum L.) andspinach (Spinacia oleracea L.) is primarily influenced by plant species, where as storage conditions significantly influenced germination capacity of cabbage (Brassica oleracea L.), broccoli (Brassica oleracea L. var. italica), lettuce (Lactuca sativa L.) and red beet (Beta vulgaris L. var. conditiva). Out of 24 seed batches of vegetable species sampled in the storage of the processor (importer) 46% of them failed to meet there quirements for prescribed minimal germination capacity after 20 months, where as out of the same batches sampled in the storage room of the laboratory (controlled conditions) 29% of samples did not have sufficient germination capacity. By means of ensuring optimal storage conditions and control of gerimantion capacityit is possible to positive lyaffect the quality of vegetable seeds on the market.
Bibliografija: 22 jed.
Sažetak ; Summary.
Keywords: Povrće -- Sjeme povrća -- Klijavost -- Skladištenje