Halofilni vibriji u školjkašima kao potencijalno patogeni uzročnici zoonoza u ljudi - Džafić, Natalija; Kvrgić, Kristina; Kozačinski, Lidija; Humski, Andrea (2021)
Uzgoj, izlov i promet školjkašima reguliran je brojnim zakonima kojima je cilj stavljanje na tržište zdrave hrane. Zakonodavstvo ne predviđa kontrolu Vibrio spp., što može rezultirati stavljanjem na tržište i konzumacijom školjkaša kontaminiranih bakterijama ovog roda te posljedično prouzročiti pojavu bolesti u ljudi. U radu je prikazano značenje najvažnijih potencijelno patogenih halofilnih vibrija poput V. cholerae, V. parahaemolyticus i V. vulnificus u infekciji ljudi. Tijekom zadnjih dvadesetak godina u zemljama mediteranske regije provedena su istraživanja, koja su redom potvrdila prisutnost vibrija u morskoj vodi, školjkašima, sedimentu i u otpadnim vodama. U Hrvatskoj je u rijetkim istraživanjima školjkaša dokazana duž Jadranske obale prisutnost Vibrio spp., uz dominaciju vrste V. parahaemolyticus. Sve izraženija pojava globalnog zatopljenja podudara se i s neočekivanim pojavama infekcija s Vibrio spp. na sjeveru Europe, ponajprije na području Baltičkog mora. Četiri su važne značajke pripadnika roda Vibrio koje ih čine pogodnima u procjeni klimatskih promjena. To su: osjetljivost na temperaturu (jako dobro rastu pri temperaturama iznad 15 °C), brzo umnažanje, pojava u područjima gdje se nikada nisu javljali (kao što su sjeverna Europa, Aljaska, Čile, sjevero - istočno područje SAD) i mogućnost ulaska u organizam putem hrane i izlaganjem kontaminiranoj vodi. S gledišta sigurnosti hrane i školjkaša kao hrane, globalno zatopljenje i klimatske promjene imaju značajan utjecaj na dinamiku i rasprostranjenost potencijalno patogenih halofilnih vibrija na područja u kojima nisu povijesno dokazani kao uzročnici oboljenja ljudi. Posljednjih su desetljeća razvijane različite metode s ciljem pouzdanije identifikacije Vibrio vrsta.
Breeding, collection and trade of bivalve molluscs is regulated by a number of laws aimed at placing healthy food on the market. The legislation does not provide for the control of Vibrio spp., which may result the marketing and consumption of bivalve molluscs contaminated with Vibrio spp. bacteria, ultimately causing human disease. The significance of the most important potentially pathogenic halophilic vibrios, such as V. cholerae, V. parahaemolyticus and V. vulnificus, in human infection is presented in this paper. Over the last twenty years, research has been conducted in the countries of the Mediterranean region, confirming the presence of vibrios in seawater, shellfish, sediment and wastewater. In Croatia, the presence of Vibrio spp. has been proven in rare studies along the Adriatic coast, with the dominance of V. parahaemolitycus in shellfish. The increasingly pronounced phenomenon of global warming coincides with the unexpected occurrence of Vibrio spp. infections in northern Europe, primarily in the Baltic Sea. Four important features of the members of the genus Vibrio make them suitable for assessing climate change. These are temperature sensitivity (very good growth at temperatures above 15°C); rapid replication; occurrence in areas where they have never occurred (such as northern Europe, Alaska, Chile, northeast USA), and the possibility of entering the body through food consumption and exposure to contaminated water. From the point of view of food and shellfish safety as food, global warming and climate change have a significant impact on the dynamics and distribution of the potentially pathogenic halophile vibrios in areas where they have not historically been proven to cause human diseases. In recent decades, various methods have been developed with the aim of more reliable identification of Vibrio species.
Bibliografija: 67 jed.
Sažetak ; Summary.
Keywords: Školjkaši -- Dvoljušturni školjkaši -- Vibrio spp. -- Patogeni -- Zoonoze