Zagorski puran i bolesti vezane uz tradicionalni uzgoj na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima Krapinsko- zagorske županije - Amšel Zelenika, Tajana; Zglavnik, Tihomir; Tišljar, Marina; Šimpraga, Borka; Savić, Vladimir, veterinar; Jurinović, Luka; Balenović, Mirta (2021)
Zagorski puran kao hrvatska autohtona pasmina sa zaštitom zemljopisnog podrijetla i zaštićenom oznakom izvornosti sve se više uzgaja na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Tradicionalni način držanja zagorskog purana na otvorenom, uz često nedovoljno prostora u objektima kao i izmetom, hranom i otpadom često zaprljani manji ispusti, način hranjenja uz neodržavanje higijene hranilica i pojilica i uzgoj raznovrsne peradi na istom prostoru, u prvom redu kokoši, predispozicija su za pojavu bolesti poput mikoplazmoze i histomonijaze. U takvim uvjetima česta je i sekundarna bakterijska infekcija bakterijom Escherichia coli. U radu smo dali osnovne smjernice uzgoja zagorskog purana, kao i pregled najznačajnijih bolesti kojima pogoduje tradicionalni način uzgoja zagorskog purana ustvrđenih tijekom dvogodišnjeg istraživanja na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima Krapinsko- zagorske županije. Praćeno je ukupno 46 uzgoja s preko 10000 uzgojenih purana godišnje. U 22 % obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava ustvrđen je zarazni sinusitis, a u 11 % uzgoja histomonijaza. Sekundarna bakterijska infekcija bakterijom E. coli dokazana je u 10 uzgoja zahvaćenih mikoplazmom ili histomonijazom. Povećanom uginuću i štetama u gospodarstvima vjerojatno je pridonijela i učestala, nasumična, nekontrolirana i nepotrebna uporaba antimikrobnih lijekova koji stvaraju rezistenciju bakterija. Uz zaštitu zagorskog purana kao hrvatskog izvornog proizvoda, od velike je važnosti provoditi i sustavni veterinarski nadzor kako bi se prevenirao razvoj bolesti te unaprijedio i povećao uzgoj ove važne hrvatske peradi.
The Zagorje turkey, as an indigenous Croatian breed with protection of geographical origin and protected designation of origin, is being bred in increasing numbers on family farms. The traditional outdoor way of keeping Zagorje turkey is predisposed for the occurrence of diseases, such as mycoplasmosis and histomoniasis, due to the often insufficient space in facilities and in small outlets often dirty from faeces, food and waste, and based on a feeding method without maintaining the hygiene of feeders and drinkers, with the simultaneous breeding of other poultry species (chickens primarily). Under such conditions, secondary bacterial infection with Escherichia coli is also common. This paper provides basic guidelines for breeding the Zagorje turkey, and gives an overview of the most significant diseases arising in the traditional breeding of Zagorje turkey, based on the results of a two-year study on family farms in Krapina-Zagorje County. A total of 46 farms with over 10,000 raised turkeys per year were monitored. Infectious sinusitis was found in 22% of family farms, and histomoniasis in 11%. In 10 farms, affected by mycoplasmosis or histomoniasis, secondary infection with Escherichia coli was also proven. Frequent, random, uncontrolled and unnecessary use of antimicrobial drugs not only gives rise to bacterial resistance, but likely also contributed to increased mortality and damages on farms. Systematic veterinary supervision is highly important to protect the Zagorje turkey as a Croatian original product, and also to prevent the development of diseases and improve and increase the breeding of this important Croatian poultry.
Bibliografija: 31 jed.
Sažetak ; Summary.
Keywords: Zagorski puran -- Mikoplazmoza -- Histomonijaza -- Escherichia coli